Arvoa itselle ja arvoa yhteiskunnalle – vastuullisuus määrittää nykypäivän liiketoimintaa
/ Blogi
![Katja Veirto](/-/media/elomedia/asiantuntijakuvat-elolaisista/katja-veirto-elon-blogi.jpg?la=fi-FI&h=435&w=790&hash=78E444599335CD3963DD9C165413E0F1)
Vastuullisuus on jo kauan ollut yksi suurimpia yritysmaailman trendejä. Tähän on tultu pitkä matka ja monia eri reittejä. Kuluttajien odotukset yritysten vastuullisuudelle ovat voimistuneet. Samanaikaisesti työntekijöiden odotukset työn merkityksellisyydelle ja oman työpaikan vastuullisuudesta ovat entistä suurempi osa työntekijäkokemusta. Etenkin nuoret vaativat ja ovat toteuttamassa muutosta kohti yhä vastuullisempaa yritystoimintaa.
Vastuullisuuden trendiä ovat luonnollisesti vahvistaneet entistä suurempi tietoisuus ja näyttö ilmastonmuutoksen ja luontokadon vaikutuksista planeettaamme. Sitran megatrendien mukaan keskeiset yhteiskuntaamme haastavat trendit ovat mm. luonnon kantokyvyn mureneminen, hyvinvoinnin haasteiden kasvaminen sekä talouden perustan rakoileminen.
Erityisesti finanssikriisin jälkeen yritysten liiketoiminnan strategioita on luonnehtinut jaettu arvo. Se tarkoittaa strategiaa, jossa yrityksen tavoitteena on luoda arvoa sekä itselleen että yhteiskunnalle samanaikaisesti.
Vastuullisuus näkyykin selkeästi suomalaisten yritysten agendalla. Yritysvastuuverkosto FIBS ry:n keväällä julkaistun yritysvastuukyselyn mukaan vastuullisuus on ollut olennainen osa liiketoimintaa.
Enää ei mietitä, säännelläänkö vastuullisuutta, vaan miten säännellään
Pitkäkestoisena trendinä voi pitää myös vastuullisuuden oikeudellistumista. Keskeinen kysymys ei ole enää säännelläänkö vastuullisuutta, vaan miten sitä säännellään. Isoimpien yritysten johdon ja hallitusten pöydällä on nyt erityisesti kirjainyhdistelmä CSRD eli kestävyysraportointiin osana hallituksen toimintakertomusta velvoittava sääntely, joka otetaan käyttöön asteittain vuodesta 2024. Raportointi yhdenmukaistaa julkaistavia tietoja ja tuo läpinäkyvyyttä.
Vaikka sääntely ja raportointi rajataan isoimpiin yrityksiin erilaisilla työntekijämäärään ja liikevaihtoon liittyvillä kriteereillä, niin myös pk-sektorin yrityksiltä kysytään ja tullaan kysymään enenevästi myös vastuullisuuteen liittyviä asioita esimerkiksi alihankintatilanteissa. Raportoinnin piirissä olevien yritysten tulee tuntea arvoketjunsa ja vastuullisuuden edellytykset ulotetaan arvoketjuun.
Vastuullisuuden ajureita on yritysten toimintaympäristössä monia ja voi olla vaikeaa fokusoida tekemistä. Yritysvastuun perusasiat eivät kuitenkaan ole muuttuneet. On mietittävä mikä on olennaista, on kuunneltava sidosryhmiä ja arvioitava, mikä tukee strategiaa ja liiketoimintaa. Sääntely on aina tunnettava. Vastuullisuus ei ole irrallista strategiasta, ja on tarpeen, että vastuullisuuden näkökohdat ja riskiarviot tehdään osana yrityksen strategiaprosessia. Vastuullisuuden keskiössä oleva sidosryhmien kuuntelu ja olennaisuusarvio ei voi päätyä ristiriitaiseen lopputulemaan yrityksen strategian kanssa.
Näiden periaatteiden varaan nojaamme myös Elossa. Kesällä julkaistun vastuullisuusohjelmamme painopisteet – vakuutamme vastuullisesti, rakennamme inhimillistä työelämää ja sijoitamme tulevaisuuteen – ovat liiketoimintamme ytimessä ja pohjaavat vahvasti strategiaamme. Näiden painopisteiden ympärillä haastamme itseämme vastuullisuudessa ja opimme myös lisää koko organisaatiossa.
Tutustu Elon vastuullisuusohjelmaan