Peikko innostui Elon Pulssimittarista: Yritys saa arvokasta tietoa henkilöstön hyvinvoinnista
/ Artikkeli / Työkykyjohtaminen
![Lahteenmaki_Minna_peikko](/-/media/elomedia/2024/peikko_1200x679.webp?la=fi-FI&h=675&w=1200&hash=0CBA996149C037C98A754F94652E5A8D)
Peikko Group ottaa tosissaan henkilöstönsä hyvinvoinnin ja turvallisuuden kehittämisen. Hyvinvoiva ja turvallisesti työskentelevä henkilöstö on myös lahtelaisen perheyrityksen tärkein tavoite työkykyjohtamisessa, sanoo henkilöstöpäällikkö Minna Lähteenmäki.
Konsernin johto on sitoutunut kehitystyöhön ja muutosta johdetaan tiedolla. Isot linjaukset tehdään konsernitasolla, jonka jälkeen maayksiköt jatkavat työtä noudattamalla paikallisia säädöksiä ja toimintatapoja. Kulttuurin muuttaminen teollisuusalan yrityksessä vie kuitenkin aikaa.
– Meillä on ollut Peikko Finlandissa paljon turvallisuuskampanjoita, seuraamme erilaisia mittareita ja raportoimme niistä. On kyse sitten sairauksista tai tapaturmista. Henkilöstö on vahvasti mukana kehitystyössä ja työsuojelutoimikunnat käsittelevät asioita säännöllistesti. Onnistuminen vaatii kaikkien sitoutumista, jatkuvaa asioiden esille nostamista, informointia ja koulutusta, Lähteenmäki listaa.
– Tekemistä vielä riittää, että jokainen myös ymmärtäisi olla huolissaan kollegasta, jos sellainen tarve tulee, hän jatkaa.
Pitkäjänteisen työn tulokset heijastuvat laajalle, kuten työntekijöiden motivaatioon, sitoutumiseen, sairauspoissaoloihin, työtapaturmiin ja lopulta yrityksen menestykseen.
Työkyvyn eteen tehtävä työ kannattaa, sillä tekemättömyys tulee kalliiksi. Elinkeinoelämän keskusliiton työaika- ja poissaolotiedustelun mukaan Suomessa teollisuuden työntekijöiden sairauspoissaoloprosentti oli toissa vuonna 7,1. Teollisuuden toimihenkilöillä vastaava luku oli 2,5. Peikon Suomen-yksikön koko henkilöstön sairauspoissaololuku on tänä vuonna noin kolme prosenttia.
– Työkykyyn ja -turvallisuuteen liittyvät asiat ovat kehittyneet harppauksin viimeisen kymmenen vuoden aikana. Viime vuosina psykososiaaliset aiheet ovat nousseet enemmän esille. Näitä ovat muun muassa työssä jaksaminen, elämänhallinta, työ- ja vapaa-ajan tasapaino sekä henkilökohtaiset kriisit. Kaikki ne heijastuvat työyhteisöön, Lähteenmäki kertoo.
Minna Lähteenmäen vastuulla on Peikon Suomen-yksikön henkilöstöhallinto. Hän on työskennellyt henkilöstöpäällikkönä lahtelaisessa perheyrityksessä 18 vuotta.
Peikko Finland laajentaa Pulssimittarin käyttöä
Peikko Group valmistaa betoniliitoksia ja liittopalkkeja, joille on tarvetta rakentamisessa. Noin 260 miljoonaa euroa liikevaihtoa tekevällä yrityksellä on tuotantoa 12 maassa ja työntekijöitä on maailmanlaajuisesti yli 2 000. Se asettaa omat haasteensa hr-työhön.
Suomessa työntekijöitä on noin 280. Heistä puolet ovat tuotannossa ja puolet toimihenkilöinä. Lähteenmäki on vastuussa koko Suomen-yksikön henkilöstöhallinnosta.
– Maakohtaisesti lainsäädännöllisiä eroja on paljon. Yksi niistä liittyy eläkejärjestelmiin. Esimerkiksi vastaavia työeläkeyhtiöiden palveluja tai koulutusta ei saa muualla kuin Suomessa. Saamme Elolta ideoita ja välineitä työkykyjohtamiseen sekä esihenkilötyöhön. Uskon, että pitkäjänteinen työ Elon kanssa tuottaa tulosta, hän kertoo.
Yksi henkilöstöpäällikön mainitsemista välineistä on Elon Pulssimittari, joka on ollut Peikko Finlandissa käytössä syksystä 2023 alkaen. Pulssimittari koostuu neljästä eri kysymyspatteristosta, joilla mitataan johtamisen laatua, yrityksen muutostilannetta, henkilöstön työkykyä ja työn psykososiaalisia kuormitustekijöitä.
Mittari antaa lähes reaaliaikaista tietoa, jonka jälkeen tuloksiin voi reagoida nopeasti. Tuloksia on helppo tulkita liikennevalomallin ansiosta.
– Olimme heti halukkaita pilottikumppaniksi. Yritys saa itse valita kysymykset ja me käytämme Pulssimittarista yhtä osa-aluetta. Teemme kyselyn toimihenkilöille kolmen kuukauden välein ja nyt meillä alkaa olla jo vertailudataa käytössämme, Lähteenmäki sanoo.
Peikko kysyy toimihenkilöiltään muun muassa työn ja vapaa-ajan tasapainosta, kollegojen avusta ja työntekijöiden sitoutumisastetta.
Tuloksia käsitellään johtoryhmässä, laajemmin johtotasolla, toimitusjohtajien infotilaisuuksissa, tiimeissä ja kahdenkeskisissä keskusteluissa.
– Seuraava projekti on saada tuotannon työntekijät mukaan. Ensimmäinen kysely heille pitäisi lähteä joulukuussa. Lisäksi pohdimme, miten tuloksia voisi laajemmin hyödyntää. Konsernitasolla vastaavaan kyselyyn on niin ikään kiinnostusta, Lähteenmäki kertoo.